`

Comuna Rona de Sus este
atestată
documentar din 14 mai 1360,
într-un document emis
de regele Ludovic cel Mare în care dăruieşte Felsew
Rowna (Rona de Sus) nobilului român Stan. Astăzi componenţa etnică a localităţii
Rona de Sus este
ucraineană.
Localitatea Coştiui are
o istorie aparte, cea mai mare importantă din aceasta
având-o minele de sare, deschise pe vremea romanilor.
De-a lungul istoriei, sarea a avut
o mare căutare,
iar ocnele de sare au fost folosite
cu precădere
drept colonii pentru deţinuţi şi prizonieri
şi aduceau profituri
imense. Numele localităţii
vine din latinescul Castellum,
adică castel. Populaţia de aici
s-a format în timp, prin venirea unor
cetăţeni
de etnie maghiară, uncraineană, germană, turci,
slovaci, români, polonezi ş.a. Satul Coştiui este
renumit în prezent pentru confecţionarea
butoaielor de stejari, ocupaţie de bază după închiderea minelor de sare. Relieful comunei este
accidentat, cu dealuri, văi şi coline. Vârful cel mai înalt este Macovita
având 945 m, iar al doilea este Voloseanca,
de 925 m. Râul Ronişoara este
afluent al râului Iza şi străbate
satul Rona de Sus. Pământurile străbătute de Ronişoara sunt
foarte fertile, formând
grădini frumoase şi
terenuri arabile, cele mai importante
din comună.